![Vihreän Langan logo](../../sites/all/themes/lanka2014/images/Lanka_kesalogo.jpg)
![Vihreän Langan logo](../../sites/all/themes/lanka2014/images/mobilogo.png)
Tämän sivuston päivittäminen on lopetettu 20.12.2019
UNFCCC.int
Pahamaineiset hakasulkeet. Luonnoksessa on yhä lukuisia vaihtoehtoisia muotoiluja, joista pitää päästä sopuun.
5.10.2015 16.05
Pariisin ilmastosopimusta koskevien neuvotteluiden puheenjohtajat julkaisivat tänään maanantaina uuden sopimusluonnoksen.
Pahimmillaan
lähes satasivuisesta neuvottelutekstistä on nyt tiivistetty kaksi
luonnosta, yksi varsinaisesta ilmastosopimuksesta ja toinen
päätösasiakirjasta, joita tehdään ilmastokokouksissa vuosittain.
Yhteensä luonnoksilla on mittaa 20 sivua.
Suomen pääneuvottelija Harri Laurikka kuvailee esitystä ytimekkääksi ja
selkeäksi. Hänen mukaansa se on hyvä pohja ilmastoneuvotteluiden
jatkamiselle kahden viikon kuluttua Bonnissa.
”Luonnos tullaan käymään vielä huolella läpi, mutta se on selkeä ja
siitä käy hyvin ilmi, mitä puheenjohtajat ajattelevat eri osapuolia kuultuaan. Mukana on meille
sopivia asioita, mutta myös muutamia vaikeita asioita. Ja tämä on usein tilanne neuvotteluiden loppusuoralla”, Laurikka sanoo.
Hyvänä hän pitää muun muassa sitä, että luonnoksessa on mukana tavoite lämpenemisen rajoittamisesta enintään kahteen asteeseen.
Toisena positiivisena seikkana hän mainitsee sen, että päästövähennystavoitteita tarkasteltaisiin uudelleen viiden vuoden välein ja päivityksien olisi
kiristettävä nykyisiä tavoitteita.
Laurikan mukaan kysymys niin sanotusta palomuurista, eli siitä, mitä
miltäkin maalta edellytetään, on yhä yksi vaikeimmista avoimista
kysymyksistä. Perinteisesti maat on jaettu teollisuusmaihin ja
kehitysmaihin 1992 tehdyn jaon mukaan, mutta monet maat EU mukaan lukien
pitävät tätä jakoa vanhentuneena.
”Luonnoksessa sanotaan, että kehittyvät maat ovat yleisesti oikeutettuja tukeen. EU:n
mielestä tukitoimien pitäisi kohdistua köyhimpiin ja haavoittuvimpiin maihin”, Laurikka sanoo.
Viime viikolla umpeutui YK:n asettama takaraja antaa sitoumuksia Pariisin ilmastosopimukseen. Kymmenet maat – merkittävimpinä joukossa Brasilia, Indonesia ja Intia – julkaisivat sitoumuksensa loppusuoralla.
Nyt 146 maan sitoumukset kattavat noin 85 prosenttia maailman päästöistä. Toisin kuin Kioton sopimuksessa, jossa kunkin maan vähennykset sovittiin yhdessä, Pariisin sopimukseen jokainen maa voi itse valita oman tavoitteensa.
Ilmastopolitiikkaa analysoivan Climate Action Trackerin mukaan määräaikaan mennessä annetut lupaukset riittävät rajoittamaan ilmaston lämpenemisen 2,7 asteeseen verrattuna esiteolliseen aikaan. Tulevaan sopimukseen todennäköisesti kirjattavaa kahta astetta on pidetty kriittisenä rajana ilmastonmuutoksen vakavimpien seuraumusten välttämiseksi.
Juttua on korjattu 6.10. muuttamalla listauksen yksiköt megatonneista gigatonneiksi.
Tweet