![Vihreän Langan logo](../sites/all/themes/lanka2014/images/Lanka_kesalogo.jpg)
![Vihreän Langan logo](../sites/all/themes/lanka2014/images/mobilogo.png)
Tämän sivuston päivittäminen on lopetettu 20.12.2019
James Petts / Flickr (CC-BY-SA)
Jäillä vai ilman? Ilmaston lämpenemisen torjunta on yksi kärkiteemoista, kun Suomi luotsaa arktista neuvostoa seuraavat kaksi vuotta.
6.4.2017 13.51
Arktinen neuvosto
Arktinen neuvosto on yhteistyöelin, jossa ovat edustettuina kahdeksan arktisen alueen valtiota sekä alueen alkuperäiskansat kuten saamelaiset. Lisäksi mukana on tarkkailijajäseniä kuten Kiina ja monia Euroopan maita.
Arktisen neuvoston puheenjohtajuus on kaksivuotinen ja se kiertää jäsenmaiden kesken. Suomen puheenjohtajuuskausi huipentuu todennäköisesti keväällä 2019 pidettävään ulkoministerikokoukseen.
Suomi nostaa ilmastonmuutoksen torjunnan yhdeksi arktisen neuvoston puheenjohtajuuden kärkiteemoista. Puheenjohtajuus siirtyy Suomelle 11. toukokuuta Alaskassa pidettävässä ministerikokouksessa.
Kokoukseen odotetaan myös Yhdysvaltain ulkoministeri Rex Tillersonia, joka vastaa presidentti Donald Trumpin hallinnossa kansainvälisestä ilmastopolitiikasta. Kokouksessa nähdään siis, miten Trumpin hallinto suhtautuu Suomen esittämään agendaan.
Tänään torstaina Helsingissä Ulkopoliittisen instituutin järjestämässä tilaisuudessa puhunut Heather A. Conley sanoo yllättyneensä, että Suomi nosti ympäristökysymykset ja kestävän kehityksen agendansa kärkeen.
”Odotin, että painotus olisi ollut enemmän taloudellisten mahdollisuuksien hyödyntämisessä ja arktisen talousneuvoston roolin korostamisessa”, amerikkalaisessa CSIS-tutkimuslaitoksessa työskentelevä Conley sanoi.
Hänen mukaansa Yhdysvaltain Arktista koskeva politiikka on muuttumassa juuri tähän suuntaan, kun esimerkiksi arktista tutkimusta koskevia tutkimusmäärärahoja leikataan ja fossiilisen energian tuotannon esteitä puretaan.
Ilmastonmuutoksen lisäksi Suomi korostaa agendassaan toissa vuonna hyväksyttyjen kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista.
Conveyn mukaan kestävä kehitys ja ympäristön suojelu nähdään Yhdysvalloissa vaihtoehtoisina, eikä toisiaan tukevina.
”Itse olen toista mieltä, mutta meidän poliittisessa järjestelmässämme pitää valita, onko ympäristön suojelemisen vai talouden kasvun kannalla”, Convey sanoi.
Toisaalta Trumpin hallinto vaikuttaisi vastustavan molempia.
”Nämä kaksi tavoitetta ovat ristiriidassa sen kanssa, mitä presidentti Trump on puhunut, ja ovat siten vaikeita uudelle hallinnolle”, Convey sanoi.
Vaalikampanjansa aikana, ja sen jälkeenkin, Trump on puhunut Pariisin ilmastosopimuksen purkamisesta ja leikkauksista kehitysyhteistyöhön ja YK-järjestöjen tukeen.
Tilaisuudessa nousi esiin myös arktisen huippukokouksen järjestämisen mahdollisuus.
”En näe presidentti Trumpia osallistumassa huippukokoukseen, jonka painopisteet ovat Pariisin sopimus ja kestävän kehityksen tavoitteet. Putinin tapaamiseen hän voisi suostua”, Convey arvioi.
Venäjän presidentti Vladimir Putin esitti viime viikolla ajatuksen, että hän voisi tavata Trumpin Helsingissä.
Arktinen neuvosto
Arktinen neuvosto on yhteistyöelin, jossa ovat edustettuina kahdeksan arktisen alueen valtiota sekä alueen alkuperäiskansat kuten saamelaiset. Lisäksi mukana on tarkkailijajäseniä kuten Kiina ja monia Euroopan maita.
Arktisen neuvoston puheenjohtajuus on kaksivuotinen ja se kiertää jäsenmaiden kesken. Suomen puheenjohtajuuskausi huipentuu todennäköisesti keväällä 2019 pidettävään ulkoministerikokoukseen.